Režie:
Ridley ScottScénář:
Gerald Vaughan-HughesKamera:
Frank TidyHudba:
Howard BlakeHrají:
Keith Carradine, Harvey Keitel, Albert Finney, Edward Fox, Cristina Raines, Tom Conti, John McEnery, Diana Quick, Alun Armstrong, Hugh Fraser (více)Obsahy(1)
Dramatický film o dvou důstojnících napoleonské armády, kteří jeden na druhého útočí v nelítostných soubojích. Jejich spor začal maličkostí, ale vzrostl v posedlost, která ovládla životy obou mužů na dlouhých 30 let. Film natočený podle povídky Josepha Conrada vypráví o vášni, cti a nenávisti. Na Vás čeká úchvatně vizuálně zpracovaný příběh s nečekaným koncem. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (236)
Ridley Scott v Soupeřích (podobně jako například v pozdějším Dobytí ráje) předvádí označení filmu jako „pohyblivých obrazů“ v zcela doslovné (a dech vyrážející) praxi. Od věcí nejdrobnějších v sytých zátiších, přes impresionisticky magické obrazy venkova, Ruskou zimu z které se vám zavrtává mráz až do morku kostí, přes nestálé hry stínů a nespočetných druhů světel. Pokud bychom pokračovali ve vypůjčování si pojmů z jednotlivých uměleckých disciplín, pak by se daly podmanivé obrazy brát jako „barva tónů“, zatímco o rytmizaci snímku se stará leitmotiv soubojů. Ty, ač je jich dostatek, nejsou zdaleka nudné a naopak, svojí rozmanitostí až zaráží. Ať se již bavíme o zbraních dle výběru, různorodém prostředí zápasů, či třeba nápaditě využitých střihových fíglů. Příznačným je v tomto ohledu například souboj, v kterém se poprvé zcela zřetelně láme Carradinova odvaha – jeho mysl se vrací ve strachu ke vzpomínkám, následně zpět k realitě, aby nakonec těkavě proplouvala mezi očekáváním vlastní, či soupeřovi smrti. Tyto obrazy se stupňují v četnosti i v rychlosti střídání, až divák nakonec neví, co je to skutečnost a co je jen představa - což posiluje nesnesitelné pnutí v otázce, co se vlastně stane/stalo. Však také hra s napětím prostupuje celý snímek – už od samotné premisy nepředvídatelné (a neustálé) hrozby od posedlého Keitela, přes podobně umanutý charakter Carradina, u něhož je úžasný paradox v tom, že čím více běží děj snímku, tím více musí člověk obdivovat jeho smysl pro čest a férovost. Čímž mu však na postavě záleží víc a víc, až do momentu, kdy si vlastně začne přát, aby zvolila v posledních soubojích raději ústup a zbabělost a tak eliminovala hrozbu smrti. Tím je divák zcela nepokrytě vmanipulován do těžkého morálního dilematu, před kterým hlavní postava neustále stojí a celý příběh tak získává velmi pikantní příchuť (no vida, začalo to u malířství a končí u kuchařství – ale řekněte, není umění vybrat a použít ve správném poměru ty skutečně vhodné ingredience? Člověk až nestačí žasnout, jak dokonale vyváženou pochoutku ukuchtil pro diváka v podstatě „začínající“ režisér). ()
Hollywoodom ešte "nepoškvrnené ucho" Ridley Scott natočil za smiešnych 900000 dolárov vizuálne neskutočne geniálne dielo. (Jeden z najkrajších filmov čo som kedy videl! Ako vravia kolegovia- to sa musí fakt vidieť:)). Príbeh dvoch sokov je jednoduchý až triviálny, ale tak isto podmanivý či už v psychológii oboch postáv alebo samotným dejom. Keitel je skvelý, ale mňa dostal predovšetkým Carradine, ktorý bol maximálne presvedčivý. Kinematografický skvost, ktorý (bohužial) ostal a ostane v tieni Scottových neskorších diel, čo je obrovská škoda! ()
Jestli Soupeřům něco chybí, tak je to lepší základní zápletka, neboť oba husaři se snaží jeden druhého zabít když už ne pro nic, tak pro absolutní koninu, která ze zúčastněných osob dělá entity s iq bludného kořenu. Ovšem i tak se Scottovi povedlo vytvořit příjemný historický film, kterému sluší nižší rozpočet (kostýmy jsou sice skvělé, ale není přítomna ani jedna davová scéna), díky němuž můžou mít souboje náležitě komorní atmosféru, které by ale slušela větší osudovost a náboj. Nebo útok vesmírných sleďů. ()
Mužská ješitnosť. To je vlastnosť, pre ktorú sa dokážu dospelí chlapi vyzývať na súboj po dobu 15 dlhých rokov. A platilo to v dobe šablí aj pištolí, za Napoleona aj po ňom, v jeho mene aj proti. No hlavne v mene márnivej pomsty prezlečenej za odvahu a česť. To všetko v neskutočne podmanivom prevedení debutujúceho Ridley Scotta, s krásne nasnímanými exteriérmi. ()
Tak předně je škoda, že Napoleonovi vojáci mluví anglicky. Pak je škoda, že jsou dějiny napoleonských válek potlačeny na úkor hloupého souboje, který začal z ničeho, pokračoval nijak a skončil? Hehe. Pokud čekáte parádní závěrečný souboj, nedočkáte se. Což o to, vizuální stránka filmu a výprava jsou parádní, ale scénář je slabej jak Armandovy nohy, snímek rozvláčnej jako radioaktivní mrak nad Brčálníkem. V případě těchto dvou kozlů platí, že Evropa je malá. Pořád si nabíhají na ostří šavle. Kdyby se rvali alespoň pro něco pořádného, pro ženskou, pro čest, ze msty apod. Ale takhle mi celý film přišel asi jako důvod jejich šarvátky - o ničem. Celkově nuda k uzoufání, ()
Galerie (25)
Zajímavosti (15)
- Ridley Scott získal na filmovém festivalu v Cannes cenu pro nejlepší debutní film. (Terva)
- Autor povídky z roku 1907 Joseph Conrad se inspiroval skutečným příběhem dvou francouzských důstojníků, kterými byli Pierre-Antoine Dupont de l'Étang (Armand d'Hubert – Keith Carradine) a François Louis Fournier-Sarlovèze (Gabriel Feraud – Harvey Keitel). (Korsak)
- Meče byly při natáčení připojeny na baterie kvůli tomu, aby při soubojích od nich létaly jiskry. Harvey Keitel potom přiznal, že několikrát dostal ránu elektřinou. (becki_tu)
Reklama